Subject: Kirja edastamine
From: "Riigikantselei" <[email-masked]>
To: <[email-masked]>, <[email-masked]>
Cc: <[email-masked]>, <[email-masked]>
Date: Mon, 20 Jan 2025 11:30:13 +0200

Kliimaministeerium

Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium

Meie viide: 25-00097-2

Edastame Riigikantseleisse saabunud kirja koostöös vastamiseks.

Lugupidamisega

Riigikantselei
Rahukohtu 3 | 15161 Tallinn
 <http://www.riigikantselei.ee/> www.riigikantselei.ee |
<mailto:[email-masked]> [email-masked]

Teadmiseks: Regionaal- ja Põllumajandusministeerium

_________________________________________________

From: Kertu Hansen-Potter [email-masked] <mailto:[email-masked]>
Sent: Thursday, January 16, 2025 4:11 PM
To: Riigikantselei [email-masked]
<mailto:[email-masked]> ; [email-masked]
<mailto:[email-masked]>
Cc: [email-masked] <mailto:[email-masked]> ; Eerik Potter
[email-masked] <mailto:[email-masked]> ;
<mailto:[email-masked]> [email-masked]
Subject: Rahva avalik huvi Tuulikute projektis - Kiire!

Tere austatud Riigikantselei ja Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium!

Kirjutan Teile Kesk-Eesti ja kõigi teiste piirkondade elanike nimel, et
saada selgust tuulegeneraatorite rajamise planeerimise protsessis.
Eelkõige soovin küsida: miks ei lähtuta planeeringutes seadusest
tulenevast järjekorrast ja loogikast?

Hetkel paistab, et riik müüb hoonestusõigusi nö "ehku peale", kusjuures
vajalikud uuringud ja mõjud analüüsitakse alles tagantjärele. Selline
lähenemine seab ohtu kohalike kogukondade huvid, keskkonna terviklikkuse
ning Eesti maastiku pikaajalise heaolu. Näiteks Türi vallas on elav
arutelu ja vastuseis tekkinud just seetõttu, et protsess ei ole
läbipaistev ega kohalikku konteksti arvestav.

Õige ja seaduspärane tee, mida paljud omavalitsused järgivad, on järgmine:

1.            Koostatakse üldplaneering, kus toimub ka keskkonnamõjude
hindamine.

2.            Sellele järgneb detailplaneering, kus täpsustatakse
piirkondlikud eripärad.

3.            Alles seejärel antakse ehitusõigus, kui kõik eeltingimused
on täidetud ja osapooled kaasatud.

Praegune riiklik lähenemine on vastupidine: esmalt müüakse hoonestusõigus,
seejärel alustatakse uuringutega. Selline praktika mitte ainult ei lähe
vastuollu seadusega, vaid jätab mulje, et arendajad saavad oma rahaliste
ressurssidega väiksemaid omavalitsusi kohtus üle trumbata – näiteks juhtum
Vinni vallaga, kus kohaliku vastuseisu eirates pöörduti kohtusse.

Lisaks soovin lükata ümber Jürgen Ligi väited, nagu rahvaliikumine
tuulegeneraatorite vastu oleks parteiline algatus. See on vale. Seda
liikumist ei juhi poliitika, vaid inimesed – emad ja isad, kelle südames
on meie maa ja looduse kaitse.

Palun andke selgitust:

1.            Mis on riigi motiiv, miks ei järgita planeerimisseadust?

2.            Milline on riigi seisukoht kohalike kogukondade kaasamise
osas?

3.            Kas riik kaalub senise praktika muutmist ja seadusest
lähtuva korra taastamist?

Eesti looduse, kogukondade ja tulevaste põlvkondade nimel loodan, et
sellele kirjale vastatakse ausalt ja sisuliselt.

Lugupidamisega,

Kertu Hansen-Potter

MTÜ Elurikas Türi

53057707